Kort dygnsvila och nattarbete farligare än man trott
Kort dygnsvila kan vara farligare än man tidigare trott, visar ny forskning.
– Det kan innebära ganska allvarliga hälsorisker, säger Göran Kecklund, professor vid Stressforskningsinstitutet.
Det finns också hälsorisker med nattarbete.
![En vilar huvudet mot bordet och häller kaffe från en bryggare i enkopp.](https://images.lomediehus.se/app/uploads/sites/5/2024/07/02130115/kvinna-kaffe.jpg?auto=format&crop=faces&facepad=10&fit=crop&q=50&w=608)
Nattarbete kan ha fler konsekvenser än trötthet.
Det finns sedan länge studier som visar att till exempel nattarbete ökar risken för en del sjukdomar. Men forskningen har varit osäker. Men nya studier från forskningsprogrammet Arbetstider och Hälsa i Sjukvården visar tydligare att det finns risker.
Studierna omfattar 30 000 anställda sjuksköterskor, undersköterskor och annan omvårdnadspersonal i Region Stockholm. Ett arbetstidsregister gör det möjligt att se exakt vilka tider alla jobbat sen 2008. Det gör resultaten säkrare än tidigare studier.
Göran Kecklund, som forskat om skiftarbete, sömn och dygnsvila i över 30 år, kommenterar resultaten så här:
– Tidigare har jag sagt att skiftarbete där man växlar mellan dag och kväll egentligen inte innebär några allvarliga hälsorisker. Men nu måste jag nog börja revidera den uppfattningen, för om man växlar mellan dag- och kvällsarbete och ofta har kort dygnsvila verkar det som att det kan innebära ganska allvarliga hälsorisker.
Kort dygnsvila kan skada hjärtat
En av de nya studierna visar att kortare dygnsvila än 11 timmar mellan kvälls- och dagpass ökar risken för hjärtsjukdom. Med de nya reglerna om dygnsvila är sådana arbetstider numer ovanliga.
Men även när det gäller nattarbete visar forskningen på risker. Nattarbete ökar till exempel risken för stroke.
Risken är större om man jobbar många nätter per år, om man ofta jobbar tre eller fler nätter i rad, och om man ofta har kortare vila än 28 timmar efter nattpassen.
Även risken för hjärtsjukdom ökar vid omfattande nattarbete.
Det finns inga regler om detaljer som antalet pass i rad eller vilans längd efter nattpass, vare sig i lag eller avtal. Det enda som står om nattarbete i arbetstidslagen är att man inte får jobba natt mer än åtta timmar per dygn i genomsnitt. Arbetsgivaren är också skyldig att erbjuda medicinska kontroller.
Risken att föda för tidigt ökar
För gravida ökar risken att föda för tidigt om man jobbar mycket natt. Särskilt om man jobbar tre eller fler nätter i rad, eller har en vila på mindre än 28 timmar efter nattpasset.
– Det finns en rekommendation från nordiska experter att gravida inte ska jobba mer än en natt per vecka. Om man följer det så skulle det skydda mot de effekter som vi ser i den här studien, säger Per Gustavsson, överläkare och professor på Karolinska institutet, i ett pressmeddelande.
Arbetsmiljöverket har dock inga sådana föreskrifter, utan skriver att nattarbete normalt inte innebär någon ökad risk under en graviditet.
Fotnot: Forskningsprogrammet heter ATHOS – Arbetstider och hälsa i sjukvården och drivs av Karolinska institutet.
Fem råd: Så blir skiftarbete mindre skadligt
- Undvik scheman med fler än tre nätter i rad.
- Återhämtning är viktigt, minst 11 timmar mellan pass och minst 28 timmar vid byte från nattarbete till annat skift.
- Gravida kvinnor bör inte arbeta mer än ett nattpass i veckan.
- Nyanställda ska kunna få stöd från erfarna kollegor
- Se till att bemanningen vid nattskiftet är tillräcklig även vid plötsliga arbetstoppar.
Råden kommer från Centrum för Arbets- och Miljömedicin, Region Stockholm